Forskning: Hur kan vi upptäcka och hantera den "smygande" krisen?
Hur upptäcker vi den kris som smyger sig på oss? Hur tar vi de svaga varningssignalerna på allvar? Och hur agerar vi snabbt trots att vi är osäkra på insatsernas effekter? Det är frågor som ett MSB-finansierat forskningsprojekt studerar.
![Porträtt av Magnus Ekengren](/contentassets/7f3bc64ca1c64f08bdf72479fa686f1c/magnus-ekengren.jpg?mode=crop&scale=both#MS4wLjkwMDQuMzk0ODk=)
![Porträtt av Magnus Ekengren](/contentassets/7f3bc64ca1c64f08bdf72479fa686f1c/magnus-ekengren.jpg?mode=crop&scale=both#MS4wLjkwMDQuMzk0ODk=)
Pandemin är ett exempel på en kris som smög sig på oss. Trots god kunskap om hotets utveckling agerade många aktörer senfärdigt och kunde inte förhindra ett större utbrott. Varningssignaler fanns - men det var svårt för många att föreställa sig alla dramatiska konsekvenser.
Det finns flera exempel på smygande kriser. Pandemier, klimatförändringar, flyktingströmmar är skeenden som alla kan utvecklas till samhällskriser. Det gemensamma med smygande kriser är att de inte har någon klar och tydlig startpunkt, och oftast inte heller något klart slut.
En ny typ av krishantering
Magnus Ekengren, professor i statsvetenskap vid Försvarshögskolan, leder det fyraåriga projektet "Att förstå den smygande krisen". Han berättar att denna typ av kris kan kräva en ny typ av krishantering:
- En sådan här kris ger ofta ifrån sig osäkra varningssignaler med oklar betydelse, och där konsekvenserna är svåra att beräkna. Ofta väntar man då för länge med åtgärder eftersom man vill vara säker på att åtgärderna får effekt. Kanske behöver vi i stället en slags "smygande krishantering" som gradvis skalar upp insatserna och där man får acceptera en viss osäkerhet när det gäller evidens. Då kan man komma igång snabbare med åtgärder.
Forskarna studerar hur händelseförlopp med långsam utvecklingstakt - som under en längre tid inte uppfattas som samhällsstörning - kan leda till kris och skadeverkningar på det som ska skyddas i samhället. Kriser som migrationskrisen 2015, WannaCry cyberattack 2017 men även hanteringen av Covid-19 pandemin studeras. Projektet avslutas i december 2023 och är ett samarbete mellan Försvarshögskolan, Utrikespolitiska institutet och Leiden University.
Som ett tillägg till projektet genomfördes en särskilt studie hur olika länder hanterade pandemin. Faktablad om detta tilläggsprojekt finns i listan nedan.
Vill du veta mer om forskningsprojektet?
Se en film om smygande kriser som gjorts inom projektet
Faktablad: ”Smygande kriser” måste stoppas innan de exploderar
Podd om smygande kriser på Utrikespolitiska institutets webbplats
Boken Understanding the Creeping CrisisFaktablad: Lärdomar från olika länders hantering av Covid-19-krisenRapport: Lärdomar från olika länders hantering av Covid-19-krisen